31.03.2021
Mikor van elég meleg az ültetéshez?
A márciustól májusig tartó időszak híres a fokozódó hőmérséklet-ingadozásairól. Bár azt mondják, hogy szinte minden 25 °C-on kel ki, egyes növények már korábban a földbe kerülnek. Hogyan termesszünk a hőigénynek megfelelően, különösen az éghajlati szempontból eltérő területeken, hogy a szezon után egészséges termést élvezhessünk?
Hogyan befolyásolja a hőmérséklet a termesztés hatékonyságát?
Azeltérő hőmérsékletigény nemcsak azegyes növényfajoktól függ, hanem az egyes szerveik és alapvető életfolyamataik érzékenységétől is. A mi éghajlati övezetünkben a növények számára megfelelő hőmérséklet általában 35 °C körül van ( 35 °C felett a legtöbb kerti zöldség szaporítószervi károsodást szenved), de természetesen nem minden fajta esetében.
Aföld feletti szervek más hőmérsékletet igényelnek, mint a gyökérzet - például avirágzó részek nem tűrik a 0 °C alatti hőmérsékletet, és a csírázás és a gyökeresedés hőmérsékleti feltételei között akár 10 °C is lehet a különbség. Az alacsonyabb hőmérséklet kedvezőbb a gyökérzet tömörödése és ellenálló képessége szempontjából az általánosan termesztett kerti növényeknél.
a dugványok szezonális előkészítésekor a gyökereztetéshez enyhén nedves, Stimulax I. porból készült szubsztrátumot használunk részleges árnyékban. Az első 10 napban a dugványokat kívülről fehér, nem szőtt anyaggal védjük, és rendszeresen ellenőrizzük, hogy készen állnak-e a szedésre. Ahogy "belélegzik" a cukrokat, gyengén gyomosodnak, majd kalluszok és gyökerek képződnek.
Hogyan kezdjük el a szezonális termesztést az optimális hőmérsékleten?
Számos kerti zöldségfélét alegmegfelelőbb időpontbankell előnevelni, akár szalonnák felállításával, akár különböző körülmények között, üvegházban történő ültetéssel. Ezek különösen hőigényes zöldségek, amelyeknek a növekedéshez 25 és 30 °C közötti hőmérsékletre van szükségük, de a magok csírázása 12 °C alatti hőmérsékleten nem mehet végbe.
A palánták esetében ügyeljünk arra, hogy az alacsony hőmérsékletekkel szembeni ellenálló képességüket egészséges módon, fokozatos edzéssel növeljük. Ez elengedhetetlen, ha fedett helyiségből kertbe költözünk - hosszabb szellőzést biztosítunk, a zöldségek öntözéséhez az optimális szobahőmérsékletnél alacsonyabb hőmérsékletű vizet használunk. Az is nagyon előnyös számukra, ha éjszakánként 5-8 °C-kal csökkentjük a szobahőmérsékletet.
Az alacsony hőmérséklettel szembeni ellenálló képesség növelésére nagyszerű tipp az oltás - oltsuk a termofil zöldségeket, például a dinnyét erős gyökérzettel rendelkező tökfélékre .
A különböző hőmérsékleti igényeknek megfelelően termesztett zöldségfélék fajtái
Kemény zöldségek
Bár a jóval fagypont alatti hőmérsékletet is elviselik, az adott ontogenetikai stádiumhoz és bizonyos szervekhez igazodva kell tájékozódni - pl. a spenót és a fejes saláta a fiatal növény stádiumában, a kelbimbó az érett, ehető állapotban bírja a fagyot.
Afagyálló és egyéb zöldségek optimális csírázási hőmérsékletére vonatkozóan általánosanelfogadott az optimális és úgynevezett "gyakorlati hőmérséklet" elve az ültetéshez, amelyet némi módosítással Dr. Jerry Parsons világított meg. A csírázáshoz szükséges optimális hőmérsékletet nem lehet elérni, illetve a gyakorlatban mindig egy bizonyos időpontban kell előre ültetnünk, hogy megvédjük a növényt pl. a nagy hőségtől. Ez az elv bármelyik kerti zöldségre alkalmazható, így nagyon könnyen kideríthető, hogy mikor kell elültetni a fokhagymát, salátát, spenótot, kel vagy káposztát.
Atáblázatból kiderül, hogy a spenót és a fejes saláta -1 °C-tól, a petrezselyem, a sárgarépa, a cékla és a retek 4 °C-tól csírázik jól, a talaj maximális hőmérséklete pedig 26-32 °C. Csírázáskor penészgombák és gombák támadhatják meg őket, ami acsírázó részekkorai lehullását vagy gyökér-, szár- és földfeletti betegségek kialakulásátokozza . Elővigyázatosságból szisztémás kombinált gombaölő szerrel kezelik őket.
Hidegtűrő zöldségek
![zber zemiakov zber zemiakov](/i/media/zemiaky.jpg)
Az átlagos ültetési és maximális hőmérsékleti értékek nem térnek el jelentősen a keményebb zöldségfélékétől, de már érzékenyek a fagypont alatti hőmérsékletekre. A már említett sárgarépa és retek mellett ide tartozik a kelkáposzta és a káposzta - amelyek jól tűrik a 4 °C és 35 °C közötti csírázási hőmérsékletet, optimuma 29 °C, de a gyakorlatban általában 13 °C-os talajba ültetik őket.
Az alacsony hőmérsékleten történő korai csírázást a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben tartjuk ezeknél a zöldségeknél - például a kelkáposzta későbbi ültetésével elveszítjük a nagyon ízletes, lédús és édeskés virágokat.
Atalaj hőmérséklete még a burgonya ültetésekorsem csökkenhet nulla fok alá, de előtte a burgonyát rétegesen egy ládába kell helyezni és földdel lefedni. A csírázáshoz megfelelő körülményeket kell biztosítani világos helyen, 10-18 °C-os hőmérsékleten. Csak a csírázás után (4 hét) lehet mérlegelni, hogy a burgonyát a talajba kell-e ültetni.
Mindig óvakodjon azonban akéső tavaszi fagyoktól, amelyek mind a gyümölcs-, mind a zöldségkultúrákat megtámadják, például a talaj műanyag fóliával való letakarásával, a zöldségfélék víztelenítésével vagy az ültetett zöldségek megfojtásával.
Termofil zöldségek
![riadky s paprikou riadky s paprikou](/i/media/paprika.jpg)
Különös figyelmet kell fordítani apaprika és a paradicsom, de az uborka, a bab és a dinnyehelyes ültetésére is. A táblázat jól mutatja a paprika és a paradicsom hőigényének különbségét, amelyek 10-32 °C-os hőmérsékleten csíráznak. A paradicsommal ellentétben a paprika minimum 15 °C-os hőmérsékleten csírázik. A gyakorlatban ez 18 °C körüli talajhőmérséklet mellett 18 °C körüli hőmérsékletet jelent.
a növényt mindig akomplex optimális körülményekre összpontosítva ültetik - nemcsak a hő, hanem az optimális öntözés, a mélység, az ültetési sűrűség, valamint a partnerültetés és a vetésforgó egyaránt fontos.
A cikk szerzője
Tetszett a cikk? Oszd meg másokkal is